БАНІ МУХАМЕДА IV ГІРЕЯ: ЗНИКЛА ЧАСТИНА ХАНСЬКОГО ПАЛАЦУ (City: History, Culture, Society, 2020)
Статтю присвячено проблемі історичної топографії ядра міста Бахчисарай, а саме Ханському палацу. Він був центром формування середньовічного міста, столиці Кримського ханства. В історіографії домінує погляд, що він, у певному сенсі, був копією та розвитком ідеї середньовічного Східного палацу. А саме – Топкапи у Стамбулі.Через умови перманентного геноциду кримців Російською імперією у ХІХ–ХХ ст. дослідження культурної й історичної спадщини народу залишається на дуже низькому рівні. Це приводило до формування викривленої картини розуміння культурної спадщини. З культурно-історичного ландшафту зникали монументальні нерухомі об’єкти, а пам’ять про них, навіть наукова, втрачалась. Прикладом такого об’єкта є бані Мухамеда IV Гірея. У статті за допомогою методу археологічної геолокації визначено реальне місце розташування пам’ятки. Її відкриття та інтерпретація як важливої частини припалацової частини міста дає змогу поіншому подивитись на весь комплекс Хансараю як такого. На відміну від Східних палаців, Ханський палац був центром міста. Навколо нього формувалися квартали суспільно важливих споруд (однією з них були бані Мухамеда IV Гірея), які вже потім переходили у громадянську міську квартальну забудову з садибами, мечетями та іншими суспільними спорудами.
Keywords: Ханський палац; бані; геолокація; історична топографія; історичне джерело